Dyrenes Beskyttelses beredskab har ikke haft megen tid til at puste ud og nyde sommeren indtil videre. 8573 gange er de nemlig blevet tilkaldt til dyr i nød i juni og juli.
![En hjort er blevet fanget i en snor, men blev skåret fri af en frivillig fra Dyrenes Beskyttelses beredskab. En hjort er blevet fanget i en snor, men blev skåret fri af en frivillig fra Dyrenes Beskyttelses beredskab.](/sites/dyrenesbeskyttelse.dk/files/styles/1920x1080/public/2024-08/hjort%20i%20net.jpg?itok=PCz3RQS4)
Når de fleste af os går på sommerferie, starter den travleste periode for de mange frivillige dyrereddere, skytter, kredsformænd og schweisshundeførere, der har valgt at vie en stor del af deres liv til at redde dyr ved at være en del af Dyrenes Beskyttelses beredskab. Sommerens to første måneder har nemlig budt på hele 8573 udrykninger til 11.599 nødstedte dyr i alle størrelser.
- Vi er enormt stolte af den store indsats, der er udført over hele landet. Størstedelen af vores beredskab er frivillige, der bruger deres fritid på at gøre en forskel for dyrene. Det imponerer os dybt, siger Peter Gravlund Nielsen, der er vildtplejeansvarlig hos Dyrenes Beskyttelse.
Med 21.954 sager i årets syv første måneder har 2024 potentiale til at blive et rekordår for beredskabet hos Dyrenes Beskyttelse. Den nuværende rekord ligger 2022 med samlet 39.716 sager, hvor 21.618 af dem lå fra januar til og med juli.
Sommervejret får folk ud til dyrene
Sammenligner vi de to første sommermåneder med januar og februar, står det også klart, at den varmeste tid også er den travleste. I januar og februar var antallet af udrykninger nemlig 4732 i sammenligning til de førnævnte 8573 for juni og juli.
- Det hænger sammen med, at vi mennesker er mere ude i naturen om sommeren, og her støder vi jo på dyrene og bliver opmærksomme på, hvis de er nød, siger Peter Gravlund Nielsen og fortsætter:
- Der er også flere af dyrene, der er mere aktive i sommermånederne. Mange af dem får unger i den periode, og det er ofte noget af det, der giver travlhed, da de lettere kan komme i nød eller virke til at være i nød, hvis deres forældre ikke er i nærheden.
Katte, hjorte, pindsvin og fugle topper listen
Selvom nogle af dyrene fra de mange sager ikke overlever at være kommet i nød eller er så ilde tilredt, at de må nødaflives, fortsætter livet heldigvis for langt de fleste af dyrene. I 654 af sagerne måtte dyrene dog en tur forbi en af Dyrenes Beskyttelses 18 vildtplejestationer for yderligere behandling.
- Det er virkelig et omfattende stykke arbejde, der bliver udført på vildtplejestationerne. Skadede dyr kan have brug for pleje flere gange i døgnet, og forladte dyreunger skal oftest fodres med få timers mellemrum. Så det stiller store krav til de frivillige, siger Peter Gravlund Nielsen.
Katte har denne sommer været det dyr, der er rykket flest gange ud til med 2080 sager, mens hjorte, duer og pindsvin er nogle af dem, der følger lige efter på listen.